
G. P. da Palestrina är uppkallad efter sin födelsestad Palestrina som
ligger 30 km öster om Rom. Han föddes 1525/1526 och dog 2 februari 1594.
Sin huvudsakliga ort har varit Rom med omnejd.
%
Han gifte sig två gånger och fick tre söner i det första äktenskapet.
De två äldsta sönerna och den första frun dog i pesten. Sorgen efter dem 
var uppenbarligen stor och han övervägde att bli präst.
%
1544--1551 var han anställd som ``organista e cantor'' i catedralen de
San Agapito (i Palestrina).
1551 fick han en post vid  Cappella Giulia och var 1553--1555
``maestro di cappella'' där och år 1555 sångare i sixtinska capellet.
1555--1560 hade han tjänst som ``maestro di cappella'' vid St. John
Lateran.
1561--1566 ``maestro'' för Cappella Liberiana vid Sancta Maria
Maggiora.
1566--1571 ``maestro di cappella'' vid Collegio Romanum.
Och 1571 till sin död, åter vid Cappella Giulia.
Han hade även en del mindre sidouppdrag.

Han var en produktiv tonsättare med 104 mässor, 68 offertorier, fler än 300
motetter, 72 hymner, 35 magnifikat, 11 litanier, 140 madrigaler, mm.

\vspace{-3mm}
\section*{Musiken}
\vspace{-1mm}

Denna motett har en i huvudsak homofon textur men innehåller vissa inslag
en kontrapunktisk textur.
Stämmorna ligger sällan långt ifrån varandra och korsar ibland varandra.
Denna stil skiljer sig från den tidigare nederlänska, med sin tyngre och
tjockare klang, och den efterföljande barocken, som har en polariserad
sättning, melodi mot bas. Nyckelordet för Palestrinas stil är balans och
homogenitet.

Konsiliet i Trient, en
del av den katoliska motreformatione, betonade vikten av textens
herredöme i kyrkomusiken. Man tog i allt högre uträckning hänsyn till 
aksenten och metrik i latinet för att texten ska höras tydligt.
Melismer förekommer forfarande men är betydligt mer behärskade än tidigare.

\vspace{-3mm}
\section*{Litteratur och källor}

Noter och ovanstående texter är i huvusak taget
ifrån\footnote{Webbadresser per 2017--02--24}:
%\vspace{-1mm}
{\small
\begin{itemize}
\setlength{\itemsep}{-0.5ex}
\item \emph{Franz Espagne: Pierluigi da Palestria's Werke, Sechster Band},\\
  Breitkopf \& Härtel, Leipzig
\item \emph{Thomas Benjamin: The craft of modal counterpoint / a
		practical approach},\\2005, Routledge
		(https://www.routledge.com/The-Craft-of-Modal-Counterpoint/Benjamin/p/book/9780415971720)
\item \emph{Gunilla Niska: Sångarens latin / Handledning i uttal enligt
		italiensk tradition},\\ Verbum Musik, Stockholm
\item \emph{Gustave Reese: Music in the renaissance},\\1954 J.M.Dent \& Sons
		Ltd., London
\item \emph{Sohlmans Musiklexikon, första utgåvan, andra bandet}
\item \emph{Ahlberg Lundqvist Sörbom: Latinsk-Svensk Ordbok},\\
  Svenska Bokförlaget/Bonniers
\item http://www.musicologie.org/Biographies/p/palestrina.html
\item http://en.wikipedia.org/wiki/Giovanni\_Pierluigi\_da\_Palestrina
\item http://www.newadvent.org/cathen/11421b.htm
\item http://www.stabatmater.info/
\item https://de.wikipedia.org/wiki/Stabat\_mater
\end{itemize}
}

\vfill

\noindent
Palestrinas musik är allmängods.\\
Omslagsbild:\\
\makebox[3mm]{ }https://de.wikipedia.org/wiki/Datei:Gotland-Lärbro\_kyrka\_Bemaltes\_Wandmalerei\_03.jpg\\
Kod och text för att generera dessa sidor :\\
\makebox[3mm]{ } \copyright Karl Hammar\\
\makebox[3mm]{ } Aspö Data 2017\\
Licens: %\\
\makebox[3mm]{ } GPL (http://www.gnu.org/licenses/gpl.html)\\
Fritt att kopiera och framföra.\\
Noterna och kod finns tillgängliga på http://aspodata.se/
