\documentclass[a4paper,twoside,openany,10pt,dvips]{book}
\usepackage{t1enc}
\usepackage[swedish,english]{babel}
\usepackage{graphicx}
\usepackage[T1]{tipa}
\usepackage{metre}
\usepackage[varumlaut]{yfonts}
%\usepackage{yfonts}

\setlength{\headheight}{16pt}
\usepackage{fancyhdr}
\lhead[]{\leftmark}
\chead[]{}
\rhead[\leftmark]{}
\lfoot[]{}
\cfoot[\thepage]{\thepage}
\rfoot[]{}
\renewcommand{\headrulewidth}{0pt}

%-- Paper layout ------------------------
% add 10mm at the top of the paper, to be cut off after printing
%\setlength{\paperheight}{270mm}
%\setlength{\topmargin}{-5mm}
\setlength{\paperheight}{280mm}
\setlength{\topmargin}{5mm}

% fill upp to 210 (A4) and ajdust for cutting
% i.e. add 20mm to the evensidemargin
%\setlength{\paperwidth}{190mm}
%\setlength{\oddsidemargin}{-10mm}
%\setlength{\evensidemargin}{-5mm}
\setlength{\paperwidth}{210mm}
\setlength{\oddsidemargin}{-10mm}
\setlength{\evensidemargin}{15mm}
\setlength{\textwidth}{155mm}
%---------------------------------------

\setlength{\parindent}{10mm}
\setlength{\parskip}{1ex plus0.5ex minus0.2ex}
\setlength{\unitlength}{1mm}

\newcommand{\antiqua}[1]{{\fontencoding{T1}\fontfamily{zaq}\selectfont #1}}
\newcommand{\latin}[1]{\emph{#1}}

\newcommand{\TI}[0]{\textprimstress}
\newcommand{\TB}[0]{\begin{tabular}{@{}p{43mm}p{52mm}p{51mm}@{}}}
\newcommand{\IN}[0]{\makebox[3mm]{ }}

%\renewcommand{\sfdefault}{phv}
\renewcommand{\rmdefault}{zaq}
%\renewcommand{\ttdefault}{pcr}

\begin{document}
%\fontencoding{T1}\fontfamily{zaq}

% Title page
\pagestyle{empty}
\selectlanguage{swedish}
\begin{centering}
\mbox{}\vfill
\fontencoding{T1}\fontfamily{zaq}
\fontsize{4mm}{5mm}\selectfont
Motetten\\
\fontsize{9mm}{10mm}\selectfont
Dies Sanctificatus\\
\fontsize{4mm}{7mm}\selectfont
av\\[3mm]
\includegraphics[width=60mm]{Giovanni_Pierluigi_da_Palestrina}\\
\fontsize{6mm}{8mm}\selectfont
Giovanni Pierluigi da\\
\fontsize{9mm}{12mm}\selectfont
Palestrina\\
\vfill
\vfill
\end{centering}

\newpage
% Inside cover
\makebox[5mm]{ }
\vfill
Palestrinas musik är allmängods.\\[5mm]
Kod och text för att generera dessa sidor :\\
\makebox[3mm]{ } \copyright Karl Hammar\\
\makebox[3mm]{ } Aspö Data 2008\\
Licens: %\\
\makebox[3mm]{ } GPL (http://www.gnu.org/licenses/gpl.html)\\
Fritt att kopiera och framföra.\\
Noterna finns tillgängliga på http://aspodata.se/musik/

\newpage
\pagestyle{fancy}
%------------------------------
% translation
\section*{Text}
\vspace{-0.5ex}
Texten förknippas med Jesus ankomst, dels när han föds på juldagen och del när han återuppstår på påskdagen.

\vspace{-0.5mm}
\subsection*{Dies Sanctificatus, alleluia\footnote{Liber Usualis sid
  409--410, http://www.musicasacra.com/pdf/liberusualis.pdf} från
  juldagens mässa.}
%\newcommand{\betweenLilyPondSystem}[1]{\\}
%\input{Tdiessancti-systems.tex}%
\includegraphics{Tdiessancti}

\vspace{-0.5mm}
\subsection*{Hæc dies, allelulia\footnote{Liber Usualis sid 805.} från
  mässan i andra söndagen i påsk.}
%\input{Theac-systems.tex}
\includegraphics{Theac}
\vspace{1ex}

Texten står att finna i Ps117:24. Vulgate: \latin{Haec est dies quam
fecit Dominus exultemus et lætemur in ea}. 1917 års svenska bibel:
{\frakfamily Detta \"ar den dag som HERREN har gjort; l\aa tom osz p\aa\
den fr\"ojdas: och vara glada.} 

\vspace{2ex}
{\noindent\small%
\begin{tabular}{@{}p{43mm}p{42mm}p{61mm}@{}}
Latin & Uttal & Bokstavlig översättning\\
\hline\\[-2mm]
Dies sanctificatus,      & \textipa{\TI diEs sanktifi\TI katus}                        & dagen [den] helgade\\
\IN illuxit nobis        & \IN\textipa{il\TI luksit \TI nObis }                        & \IN gryr [för] oss\\
venite gentes,           & \textipa{ve\TI nitE \TI \textdyoghlig EntEs}                & kom[!] hedningar/``hela världen'',\\
\IN et adorate Dominum   & \IN\textipa{\TI Et ado\TI ratE \TI dOminum}                 & \IN och tillbe Herren\\
quia hodie descendit,    & \textipa{\TI kuia \TI OdiE de\TI SEndit}                    & ``därför att'' ``denna dag'' ``har nedstigit'',\\
\IN lux magna in terris  & \IN\textipa{\TI luks \TI ma\textltailn a \TI in \TI tErris} & liv/räddning\footnotemark stort ``här i'' världen\\
\\[-1mm]
hæc dies,                  & \textipa{\TI hEc \TI diEs}                                  & denna dag,\\
\IN quam fecit Dominus     & \textipa{\TI kuam \TI fE\textteshlig it}                    & \IN som ``har gjort'' Herren\footnotemark\\
Exsultemus,                & \textipa{egzul\TI tEmus}                                    & vi ska jubla,\\
\IN et lætemur,            & \IN\textipa{\TI Et lE\TI tEmur}                             & \IN och [vi ska] glädjas,\\
\IN in \breve{e}\macron{a} & \IN\textipa{\TI in \TI Ea}                                  & \IN i detta\\
\end{tabular}
}
\addtocounter{footnote}{-1}%
\footnotetext{%
Latinets \latin{lux} kan ta många betydelser: [utstrålande] ljus
{\bf a)} sol/dagsljus
{\bf b)} dagens ljus = ljusets väld, livet
{\bf c)} ögonens ljus, syn
{\bf d)}
 {\footnotesize fig. $\alpha$}) själens ljus = upplysning, klarhet
 {\footnotesize $\beta$})       offentligheten[s ljus], förgrunden
 {\footnotesize $\gamma$})      nytt ljus = hjälp, räddning
 {\footnotesize $\delta$})      {\scriptsize som smeknamn} liv
}
\stepcounter{footnote}%
\footnotetext{det är Herren som har gjort, inte tvärtom}

\newpage
\newcommand{\betweenLilyPondSystem}[1]{\\[3mm]}
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Cantus}
\input{Ssopran-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Altus}
\input{Salt-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Tenor}
\input{Stenor-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Bassus}
\input{Sbas-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Körpartitur}
%\renewcommand{\betweenLilyPondSystem}[1]{\\[1mm]}
\input{Sold-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Klaverutdrag}
\input{Skb-systems.tex}%
\newpage
%------------------------------

\setlength{\parskip}{0.5ex plus0.5ex minus0.2ex}
\fancyhead[RO,LE]{\bfseries Biografi}
\section*{Biografi}
\vspace{-1mm}

G. P. da Palestrina är uppkallad efter sin födelsestad Palestrina som
ligger 30 km öster om Rom. Han föddes 1525/1526 och dog 2 februari 1594.
Sin huvudsakliga ort har varit Rom med omnejd.

Han gifte sig två gånger och fick tre söner i det första äktenskapet.
De två äldsta sönerna och den första frun dog i pesten. Sorgen efter dem 
var uppenbarligen stor och han övervägde att bli präst.

1544--1551 var han anställd som ``organista e cantor'' i catedralen de
San Agapito (i Palestrina).
1551 fick han en post vid  Cappella Giulia och var 1553--1555
``maestro di cappella'' där och år 1555 sångare i sixtinska capellet.
1555--1560 hade han tjänst som ``maestro di cappella'' vid St. John
Lateran.
1561--1566 ``maestro'' för Cappella Liberiana vid Sancta Maria
Maggiora.
1566--1571 ``maestro di cappella'' vid Collegio Romanum.
Och 1571 till sin död, åter vid Cappella Giulia.
Han hade även en del mindre sidouppdrag.

Han var en produktiv tonsättare med 104 mässor, 68 offertorier, fler än 300
motetter, 72 hymner, 35 magnifikat, 11 litanier, 140 madrigaler, mm.
Det första större verket gav han ut 1554. Motetten \latin{dies
sanctificatur} gavs ut eller skrevs 1563 och får då räknas som ett
relativt tidigt verk.

\vspace{-3mm}
\section*{Musiken}
\vspace{-1mm}

Det grundläggande draget i kontrapunktisk musik är linjär tydlighet, ett
mått av riktning, självständiga stämmor, ett visst grad av
dissonanshantering och en samverkan mellan horisontella och vertikala
element.

Denna motett innehåller två typer av texturer, en kontrapunktisk imitativ
med i huvudsak fem teman och i 3/2 satsen en i huvudsak homofon textur.
Stämmorna ligger sällan långt ifrån varandra och korsar ibland varandra.
Denna stil skiljer sig från den tidigare nederlänska, med sin tyngre och
tjockare klang, och den efterföljande barocken, som har en polariserad
sättning, melodi mot bas. Nyckelordet för Palestrinas stil är balans och
homogenitet.

Konsiliet i Trient, en
del av den katoliska motreformatione, betonade vikten av textens
herredöme i kyrkomusiken. Man tog i allt högre uträckning hänsyn till 
aksenten och metrik i latinet för att texten ska höras tydligt.
Melismer förekommer forfarande men är betydligt mer behärskade än tidigare.

Rytmiken är i huvudsak sångdominerad och stämmorna överlappar varandra
och motverkar tydliga regelbundna aksenter i den imitativa stilen.

\vspace{-3mm}
\section*{Litteratur och källor}

Noter och ovanstående texter är i huvusak taget
ifrån\footnote{Webbadresser per 2008--04--01}:
%\vspace{-1mm}
{\small
\begin{itemize}
\setlength{\itemsep}{-0.5ex}
\item \emph{Willi Apel: The notation of polyphonic music 900--1600},\\
		1953, The Mediaeval Academy of America, Cambridge,
		Massachusetts
\item \emph{Thomas Benjamin: The craft of modal counterpoint / a
		practical approach},\\2005, Routledge
		(http://www.routledge.co.uk)
\item \emph{Gunilla Niska: Sångarens latin / Handledning i uttal enligt
		italiensk tradition},\\ Verbum Musik, Stockholm
\item \emph{Gustave Reese: Music in the renaissance},\\1954 J.M.Dent \& Sons
		Ltd., London
\item http://www.musicologie.org/Biographies/p/palestrina.html
\item http://en.wikipedia.org/wiki/Giovanni\_Pierluigi\_da\_Palestrina
\item http://www.newadvent.org/cathen/11421b.htm
\item http://www.cpdl.org/wiki/index.php/Dies\_sanctificatus\_\%28Giovanni\_Pierluigi\_da\_Palestrina\%29
\end{itemize}
}
\newpage
%------------------------------
% back cover

\thispagestyle{empty}
\makebox[5mm]{ }

\vspace{190mm}

\begin{centering}
Aspö Data\\
2008\\
\end{centering}
\end{document}
